Katastrální území Dřevčice
Osady Dřevčice (Sebitsch) a Sušice (Oschitz)

Severovýchodním směrem od Dubé leží katastrální území Dřevčice s osadami Dřevčice a Sušice. Silnice z Dubé do Holan tvoří hranici CHKO Kokořínsko, vlevo od silnice je chráněné území, proto většina katastrálního území Dřevčice nespadá pod správu CHKO, ačkoliv i tam se nacházejí velmi zajímavé přírodní útvary, především údolí Dolského potoka a pískovcové skály v okolí zříceniny Chudý hrádek.
Dolský potok tvoří také hranici dřevčického katastru s katastrálním územím Pavlovice, údolí Loubenského potoka, kterým vede silnice do Holan, tvoří hranici s katastrálním územím Loubí. Do nedávna spadala do katastrálního území Dřevčice i část osady Heřmánky, a to domy vpravo od silnice. V roce 1999 proběhla změna katastrálních hranic a tyto domy již patří katastrálně i administrativně k Heřmánkám.
Osada Dřevčice je připomínána již ve 14. století jako zemanské sídlo, ještě v roce 1570 se ale jmenovala Dřevíč. Tragický pro ni byl požár v roce 1848, kdy shořelo 24 domů. Pro okolí Dřevčic je charakteristická suchá písčitá půda, proto se málo výnosné zemědělství zaměřilo především na chov dobytka, což trvá do současnosti. V rozlehlém objektu bývalého státního statku, který několik let chátral, hospodaří od roku 2002 holandská společnost s ručením omezeným, zabývající se chovem skotu. Důležitým faktorem pro možný rozvoj osady je od roku 1993 firma Imesta, vyrábějící vodouředitelné nátěrové hmoty, impregnační prostředky na kámen i dřevo a systémy sanace vlhkých budov.
V roce 1616 je zaznamenáno v Dřevčicích 26 obydlených stavení, nejvíce domů – 66  - měla osada v roce 1890. Při sčítání v roce 1931 to bylo 58 domů, po II. světové válce v roce 1950 klesl počet na 46. Teprve v roce 2001 je zaznamenám nárůst o jeden dům. I vývoj počtu obyvatelstva je ovlivněn historickými událostmi. Nejvíce obyvatel měly Dřevčice roku 1869, a to 371, po mírných výkyvech bylo v roce 1930 zapsáno 349 trvale bydlících obyvatel, z toho 3 Češi. Po odsunu a následném osídlení vykazují statistiky v roce 1950 pouze 118 obyvatel, v roce 1970 stoupl počet na 214, ale od té doby se klesající trend nezastavil. Roku 2001 bylo v Dřevčicích trvale hlášeno 136 osob a v roce 2005 jen 127.
Po požáru v roce 1848 byla postavena dřevčická škola, jednotřídka, kam spolu s dětmi z Heřmánek chodilo 75 žáků. V 2. polovině 19. století byla vybudována okresní silnice Dubá – Dřevčice, v letech 1909 – 1920 byla prodloužena do Loubí, v letech 1946 – 1979 probíhala výstavba místní komunikace do Sušice. V 60. letech 20. století byly postaveny bytovky.
 V Dřevčicích nevzniklo JZD, ale dvě třetiny obyvatel pracovaly ve Státním statku, soukromě hospodařící zemědělec byl na počátku 60. let pouze jeden. Sbor dobrovolných hasičů, který byl zřízen v roce 1884, měl v červnu 1945 19 členů, v březnu 1947 tvořilo majetek hasičů 15 opasků se sekyrami, 20 m hadic, 6 m savců, 4 provazy a v pokladně se nacházelo 9 707, 50 korun. Hasičská zbrojnice byla v čp. 34, kde úřadoval i místní národní výbor.
Dne 17. 2. 1971 byl v Dřevčicích založen svaz žen, měl 12 členek, téhož roku ale byla zrušena základní organizace chovatelů drobného zvířectva pro neplnění povinností. Ve školním roce 1977 – 78 byla zrušena dřevčická škola, žáci začali dojíždět do Dubé, v té době stála jízdenka na autobus 2 Kč. Památkově chráněný objekt bývalé školy prošel velmi necitlivou opravou, při níž byla zničena fasáda, a byl změněn na hostinec. 
Kulturní a osvětový život v obci byl poměrně bohatý, například v roce 1960 se konaly tyto akce : dvě zemědělské přednášky za účasti 45 osob, 8 přednášek osvětových s účastí 174 osob, 6 zdravotnických kurzů absolvovalo 180 osob, konaly se 2 taneční zábavy s účastí 166 návštěvníků, 6 oslav, kterých se zúčastnilo 214 osob, na 4 zájezdy do divadla jelo  celkem 132 osob, na dva zájezdy po kulturních památkách jelo 74 osob a 8 představení putovního kina navštívilo 320 diváků. Dokonce Městské divadlo Varnsdorf udělilo Dřevčicím diplom za 3. místo v soutěži předplatného v divadelní sezóně 1960 – 61.  V dřevčické knihovně bylo v roce 1972 půjčeno 989 knih. Roku 2004 byla knihovna zrušena pro nezájem čtenářů. 
Ačkoliv hlubokým údolím pod Poustkou protéká Dolský potok, osídlená náhorní plošina odedávna trpěla nedostatkem vody. Hloubka obecní studny, nacházející se blízko památného stromu – platanu javorolistého- za hospodou je ve starších pramenech udávána 85 m, podle měření z roku 1996 je to 66 m. Požární nádrž prodělala v roce 1995 generální opravu, ale nepodařilo se ji naplnit. Přepad z výše položené vodárny, která od počátku 20. století zásobuje Dřevčice pitnou vodou, byl v té době již uzavřen a čerpadlo, umístěné v obecní studni, nedokáže zajistit ani postupné naplnění nádrže, která je dnes již bohužel opět poškozená.
Původní samostatné osady Poustka (Pauska) a Butterberg tvoří nyní s Dřevčicemi jeden celek. Jejich jména se zachovala jen jako místní názvy. Poustka je pozůstatkem zaniklé vsi Pačkova, dům čp. 54 na Poustce pochází z roku 1795
Osada Sušice je připomínána již v roce 1402, a to pod názvem Sussycz. V roce 1869 tvořilo osadu 8 domů, jejich počet klesl až v roce 1950 na 7, ale v roce 2001 je zaznamenáno opět 8 domů. Počet obyvatel se měnil mnohem více. Nejlidnatější byla Sušice v roce 1869, kdy zde žilo 51 osob, po té počet mírně klesal až na 44 v roce 1930, všichni se hlásili k německé národnosti. Po odsunu a novém osídlení zde žilo 29 obyvatel, v roce 1961 stoupl počet na 34, v roce 1970 to bylo již jen 19 a v roce 2005 pouze 11 obyvatel. 26. 4. 1965 byli zapsáni v Sušici 3 samostatně hospodařící zemědělci na celkem 10, 86 hektarech
Dne 9. 7. 1972 zaslal pan František Sixta Okresní správě silnic tuto žádost o opravu silnice do Sušice : 
Z křižovatek do Sušice,
Bože to je jízda,
auto, traktor hrčí, skáče, 
řidič klne, hřímá

to jsou díry , samé strže,
jako jámy lvové
nejezdí tam jistě žádní
páni ministrové

Kdyby jenom jednou jeli,
hned by byla pomoc
vyrostla by autostráda
a to rychle přes noc

Pokud byste tudy jeli,
chraňte svoje ledví
držte jazyk za zubamy
neb ho máte ve dví

K tomu je nutné podotknout, že ministr zdravotnictví zde má chalupu, ale silnice je i nyní špatná.
Pod Sušicí v údolí Dolského potoka se nachází samota Dolský mlýn (Gründelmühle), zmiňovaný již před rokem 1709. Pravděpodobně náležel k zaniklé vsi Zdislav či Zdislavice. Nyní zde stojí rekreační objekt a jsou zde patrné zbytky rybníka. Nad údolím stojí zřícenina Chudého hrádku ze 14. století, který tvořil jeden z bodů ochranného systému strážních hradů při středověké cestě od Dubé na Českou Lípu. 
Martina Lhotáková a Markéta Myšková